![Orbán és az illiberális nagyüzem](https://assets.telex.hu/images/20230821/1692635033-temp-GoGHln_hero-full:xl.jpg)
Ez úgy szokott történni – én magam is részese szoktam lenni ennek –, hogyha nagy világesemény van, akkor egy adott ország meghívja a barátait, vagy itt szívesen fogad minden érdeklődőt
– magyarázta el Orbán Viktor vasárnap a közrádióban, mi is a jelentősége az atlétikai vébé nyitóünnepségén megjelent külföldi vezetőknek és politikusoknak, akik közül később sokan részt vettek az augusztus 20-i tűzijáték megtekintésén a Karmelitában, illetve a magyar miniszterelnökkel tartott kétoldalú találkozókon is. Az elmúlt napok ceremoniális-diplomáciai nagyüzemének kiváló dolgozói:
- Recep Tayyip Erdoğan török elnök
- Ilham Alijev azerbajdzsáni elnök
- Savkat Mirzijojev üzbég elnök,
- Tamím bin Hamad ál-Száni katari emír,
- Szadir Zsaparov kirgiz államfő,
- Aleksandar Vučić szerb elnök,
- Serdar Berdimuhamedow türkmén államfő,
- Milorad Dodik, a Bosznia szerb többségű tagállama, a Boszniai Szerb Köztársaság elnöke,
- Andrej Babiš Csehország volt miniszterelnöke
- Sebastian Kurz, egykori osztrák kancellár,
- és Rusztam Minnyihanov, az Orosz Föderációhoz tartozó tagállam, a Tatár Köztársaság vezetője.
A „barát” megfogalmazás használatával a miniszterelnök egyértelműen a meghívottakkal fennálló értékközösségre, jó viszonyra utalt, mintha a háborús bűnökkel vádolt tatárföldi tartományi kormányzó, a befolyásos katari arab emír vagy Csehország bukott miniszterelnöke valami ellenpólust, közös identitást jelentene a diplomáciai szinten távol maradó valódi szövetségeseink, a NATO- és az Európai Unió tagjai, az úgynevezett „nyugati” országokkal szemben.
![Orbán Viktor találkozója a katari emírrel – Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda / Benko Vivien Cher / MTI](https://assets.telex.hu/images/20230821/1692635693-temp-aEgmGF_cikktorzs:xl.jpg)
Az AP amerikai hírügynökség a meghívottak névsora alapján úgy értékelte, hogy a Magyarország nyugati szövetségesei nélkül dübörgő „diplomáciai nagyüzem” jól mutatja a balkáni és ázsiai önkényuralmi rendszerekkel való diplomáciai és politikai együttműködésre való törekvéseket. A lista valóban súlyos: a G7 gazdasági portál az Economist mértékadónak tartott Demokrácia Indexe alapján kimutatta: a Karmelitában bulizó 8 állami vezetőből
- öten egy autoriter rendszer élén állnak – Serdar Berdimuhamedow türkmén államfő apjától örökölt közép-ázsiai országa például stabilan a világ 10 legkevésbé demokratikus állama közé tartozik. Az elődje halála után 2016-ban hatalomra jutott Savkat Mirizovjev pedig a 2010-es években személyesen felelt a gyerekrabszolgákkal folytatott gyapottermelésért, óvatos reformjait pedig a karakalpaksztáni autonómia-tüntetések véres leverése zárta le.
- egyikőjük – Recep Tayyip Erdoğan – egy, az önkényuralmaknál eggyel jobbnak számító „hibrid rezsim”-et vezet (egyben az egyetlen NATO-tagállamot, mely képviseltette magát a hétvégén). Talán a török elnököt kell a legkevésbé bemutatni; rendszere – különösen a 2016-os, máig fel nem tárt hátterű puccskísérlet óta – újságírók, tudósok és politikusok százainak bebörtönzéséért, kurd kisebbségiek megkínzásáért és meggyilkolásáért felelős; az általa finanszírozott és támogatott szíriai iszlamista milíciák keze vastagon benne van a helyi keresztény közösségek elüldözésében, kegyhelyek lerombolásában – bár értük az üldözött keresztények megsegítéséért felelős államtitkárság nem emelte fel a szavát.
- ketten – Orbán Viktor mellett Aleksandar Vučić szerb elnök – úgynevezett „sérült demokráciák” miniszterelnökei.
A nem szuverén állam élén álló vezetők sem javítanak a lista demokratikus-jogállami értelemben vett minőségén: Rusztam Minnyihanov az Oroszországhoz tartozó Tatárföld elnöke csak magyar nyomásra kerülte el az Európai Unió szankcióját, melyet azért érdemelt ki, mivel aktívan részt vesz több százezer ukrán gyerek deportálásában. A Boszniai Szerb Köztársaság (azaz a két nagy részből álló Bosznia szerb etnikai többségű tagköztársaságának) elnöke, a liberálisból Putyin-rajongó nacionalistává lett Milorad Dodik pedig nyíltan a boszniai polgárháborúnak véget vető 1995-ös daytoni békemegállapodás megfúrásán, a föderális állam működésképtelenné tételén dolgozik – méghozzá a magyar kormány gazdasági és diplomáciai támogatásával. Dodikról és a Nyugat-Balkán destabilizálása mögötti esetleges (spoiler: nagyon esetleges) magyar érdekekről itt írtunk részletesen.
A meghívott egykori állami vezetők sem tartoznak Európa megkérdőjelezhetetlen tekintéllyel bíró emeritus államférfiai közé: Sebastian Kurz korábbi osztrák kancellár ugye abba bukott bele, hogy az osztrák hatóságok vesztegetés és hűtlen kezelés gyanúja miatt indítottak ellene nyomozást, a múlt héten pedig hamis tanúzás miatt emeltek ellene vádat. A januári elnökválasztáson alulmaradt milliárdos cseh exelnököt, Andrej Babist ugyan felmentették egy uniós támogatásokkal kapcsolatos perben, de a cseh törvényhozás augusztusban pont az ő kiterjedt gazdasági érdekeltségeire és összefonódásaira hivatkozva szigorította az összeférhetetlenségi törvényt.
![A miniszterelnök Sebastian Kurz korábbi osztrák kancellárral és Andrej Babis korábbi cseh miniszterelnökkel – Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda / Benko Vivien Cher / MTI](https://assets.telex.hu/images/20230821/1692635774-temp-NHGpPo_cikktorzs:xl.jpg)
![A miniszterelnök Sebastian Kurz korábbi osztrák kancellárral és Andrej Babis korábbi cseh miniszterelnökkel – Fotó: Miniszterelnöki Sajtóiroda / Benko Vivien Cher / MTI](https://assets.telex.hu/images/20230821/1692635768-temp-iEmjgi_cikktorzs:xl.jpg)
A találkozók és azok adagolása a médiában és közösségi platformokon Orbán diplomáciai megkerülhetetlenségét voltak hivatottak hangsúlyozni, annak az illúzióját megteremteni, hogy „Magyarországra látogat a világ”. Ennek a törekvésnek köszönhető, hogy a miniszterelnök a Kurz-cal való találkozóról fellengzősen „magyar–osztrák csúcs”-ként posztolt, miközben Kurznak jelenleg viszonylag kevés politikai befolyása van országában, ugyanis 2021 végén visszavonult a politikától, családjával el is költözött Kaliforniába, ahol a szélsőjobboldali techmilliárdos, Peter Thiel alkalmazottja lett.
Azt azonban érdemes megjegyezni, hogy a vezetők közül talán csak Minnyihanov számít páriának. Tamím bin Hamad ál-Száni az Egyesült Államok szövetségese, a katari futball-vébé körüli súlyos korrupció és Katar kétes üzelmei ellenére is elismert nemzetközi államférfi – elismertségét jelentősen növeli a katari földgázvagyon, melyből nem csak Magyarország, hanem Németország is szívesen vásárol. A földgáz egyébként a kapocs, ami Orbán vendégeit összeköti, Katar mellett Azerbajdzsán is az EU egyik fő kiszemelt termelőjének számít – a magyar miniszterelnök Alijevvel meg is állapodott 100 millió köbméter földgáz vásárlásáról. Azonban a Politico felhívja a figyelmet arra, hogy bár az azeri vezetővel még Ursula von der Leyen is kénytelen volt parolázni, 2023 augusztusa nem a megfelelő pillanat a barátkozásra, a 2020-as hegyi-karabahi háború után bekebelezett területekről egyre több hír érkezik az örmény lakosság elleni visszaélésekről, melyeket az Európai Parlament az azeri elitre kivetett szankciókkal büntetne.
Ez a cikkünk ide kattintva angol nyelven is olvasható a Telex English oldalán. Nagyon kevés az olyan magyarországi lap, amelyik politikától független, és angol nyelvű híreket is kínál. A Telex viszont ilyen, naponta többször közöljük minden olyan anyagunkat angolul is, amelynek nemzetközi relevanciája van, és az angolul olvasó közönségnek is érdekes lehet: hírek, politikai elemzések, tényfeltárások, színes riportok. Vigye hírét a Telex English rovatnak, Twitterünknek és angol nyelvű heti hírlevelünknek az angolul olvasó ismerősei között!
A Transtelex egy egyedülálló kísérlet
Az oldal mögött nem állnak milliárdos tulajdonosok, politikai szereplők, fenntartói maguk az olvasók. Csak így lehet Erdélyben cenzúra nélkül, szabadon és félelmek nélkül újságot írni. Kérjük, legyél te is a támogatónk!
Támogató leszek!