Támogatja Kim Dzsongun a lőszerekre szoruló Putyint, ami jól jön Oroszországnak az Ukrajna elleni háborújában
2024. június 19. – 10:56
![Támogatja Kim Dzsongun a lőszerekre szoruló Putyint, ami jól jön Oroszországnak az Ukrajna elleni háborújában](https://assets.telex.hu/images/20240619/1718783815-temp-mBEkKE_hero-normal:xl.jpg)
Teljes támogatásáról biztosította Vlagyimir Putyint az észak-koreai vezető Oroszország Ukrajna elleni háborújában. Az orosz elnököt vendégül látó Kim Dzsongun szerint az észak-koreai kormány „nagyra értékeli az Orosz Föderáció küldetését és fontos szerepét a stratégiai stabilitás és egyensúly globális biztosításában” – idézte az észak-koreai vezetőt a Regnum orosz hírügynökség. Igaz, az idézett mondat közvetlenül nem szól az Ukrajna elleni háborúról. Arról inkább Putyin beszélt, aki már korábban és a látogatáson ismételten megköszönte, hogy Phenjan támogatja Moszkvát az Ukrajna ellen indított háborúban – amelyet a Kreml rendkívüli katonai műveletnek nevez, így tett Putyin ezúttal is.
Az orosz elnök 24 év után látogatott a katonai célú nukleáris programja miatt hosszú ideje nemzetközi szankciókkal sújtott, zárt kommunista rezsimben élő országban, amelyet az Észak-Koreát alapító Kim Ir Szen unokája vezet. Putyin utoljára hatalmának kezdetén járt az országban, ahol akkor még Kim Dzsongun apja, a néhai Kim Dzsongil fogadta.
Putyin szorosabb gazdasági kapcsolatokat ígért, amelyek ellensúlyozzák a nyugati szankciókat. Oroszország az Ukrajna ellen indított háborúja miatt maga is nyugati szankciók alá esik, így értékelődött fel Észak-Korea, amely 25 milliós lakosságához képest aránytalanul nagy, 1,2 millió fős hadsereggel – 600 ezer tartalékossal – és jelentős hagyományos lőszerkészlettel rendelkezik. Ebből pénz és orosz technológia reményében jelentős szállítmányokat juttatott Oroszországnak. Az Egyesült Államok szerint 11 ezer konténer érkezett eddig az orosz félhez Észak-Koreából.
A NATO attól tart, hogy Putyin cserébe segítséget nyújt Észak-Koreának katonai célú atomprogramjához és a célba juttatást szolgáló rakétatechnológia fejlesztéséhez. Kevés számú nukleáris töltete ugyanis akkor jelent igazi elrettentő erőt, ha azzal távolabbi régiókat is elér. Tesztjelleggel kilőtt rakétái rendszeresen Japán felé tartanak.
A NATO főtitkára Washingtonban tárgyalt az amerikai külügminiszterrel. Jens Stoltenberg Antony Blinkennel tartott közös sajtótájékoztatóján nem csak Észak-Koreáról, de Kínáról is beszélt, amely Oroszországot támogatja, csökkentve ezzel a nemzetközi szankciók erejét. Szerinte Kína „nem tarthat fenn szokásos kereskedelmi kapcsolatokat Európában úgy, hogy eközben támogat egy olyan háborút, amilyet Európában a II. világháború óta nem láttunk” – idézte Stoltenberget a Reuters.
Blinken közölte, Oroszország kétségbeesetten keres új forrásokat, ebben Kína segíti, amely az orosz gépipari import 70 százalékát adja és Kínából jut Oroszországba a mikrocsipek 90 százaléka is. „Ennek véget kell vetni” – mondta az amerikai külügyminiszter.
Putyin elkezdte szétfeszíteni Kim rabláncait
Nemrég részletesen is elemeztük, hogyan kezdte el Putyin szétfeszíteni Kim Dzsongun rabláncait, cserébe az ukrajnai háborújához nyújtott segítségért. Oroszország a tüzérségi állóháború súlyos lőszerigénye – és az alternatív beszállítók hiánya – miatt elkezdett észak-koreai fegyvereket és lőszert importálni, amiért olajjal fizet, az Észak-Koreára kiszabott kereskedelmi- és fegyverembargó nyilvánvaló megsértése mellett. A tüzérségi lőszerek mellett az észak-koreai rakéták is megjelentek az ukrajnai hadszíntéren.
Azóta Oroszország megvétózta újabb ENSZ-szankciók elfogadását az észak-koreai rezsimmel szemben, megakadályozta az atom- és rakétaprogramja miatt hozott szankciók betartását felügyelő szakértői bizottság mandátumának megújítását, valamint a szankciók kivezetését is felvetette. Ebből fakadóan az ukrajnai háború az európai biztonsági rendszer átrendezése mellett Kelet-Ázsiában, illetve az atomfegyverek terjedésével szembeni globális fellépés terén is számottevő változásokat hozott.
„Tipikus win-win szituáció”
Csoma Mózes, a Károli Gáspár Református Egyetem koreai tanszékének vezetője, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem (NKE) tudományos főmunkatársa a Telexnek azt mondta, hogy „2020 januárjától kezdve Észak-Korea hermetikusan le volt zárva a Covid miatt”, ennek még nincs is teljesen vége. Az összes európai diplomata elhagyta a lezárásokkor Észak-Koreát, nem is tértek vissza azóta. „Putyin látogatása azt demonstrálja, hogy a két ország között olyan szintű kapcsolatok alakultak ki az elmúlt 4-5 év során, amilyen a Szovjetunió összeomlása óta nem volt jellemző” – mondta Csoma. Tavaly szeptemberben Kim utazott a Vosztocsnij Kozmodrómba, itt találkoztak, ennek a megismétléséről van most szó. Kim már akkor jelezte, hogy meghívná Putyint.
„Tipikus win-win szituáció” ez a szakértő szerint, az északiak demonstrálják, hogy egy szomszédos atomhatalom „feltétlenül lojális a rezsim iránt”.
Mindez történeti távlatban még érdekesebb: 2017-ben egy elég komoly nemzetközi egységfront alakult ki az észak-koreai atomhatalmi ambíciókkal szemben. Az akkori szankciókhoz Oroszország és Kína is csatlakozott, így „elég reménytelen helyzetben volt az észak-koreai rezsim”, maximum Kuba és Irán állt ki mellettük. Most annyit változott a nemzetközi háttér, hogy „az észak-koreaiak büszkén tudják mutatni azt, hogy egy szövetséges hatalom vezetője minden szankció és büntetőintézkedés ellenére ellátogat az országba”. Az oroszoknak is kedvező ez az „egymásra találás”, felértékelődtek az észak-koreai kapcsolatok.
Hogy ki mit nyer a közeledéssel, arról Csoma azt mondta, orosz részről van minimális propagandaértéke a látogatásnak. Észak-Korea katonai szempontból hasznos Moszkvának, ráadásul rövidke (17 km) közös határszakaszuk is van. Ha megállapodnak lőszerszállításról, ez könnyen lebonyolítható a közös határon. Műholdfelvételek mutattak már áthaladó tehervonatokat a határhídon, valószínűleg lőszert szállíthattak ezek a szerelvények.
Diplomáciai fronton fontos volt, hogy Phenjan nagyon hamar elismerte a két kelet-ukrajnai bábállamot (a Luhanszki és Donyecki Népköztársaságokat, amiknek az annektálását azóta két másik ukrajnai megyével együtt bejelentett az Orosz Föderáció). A phenjani orosz nagykövet nyilatkozta korábban azt még, hogy észak-koreai munkásokat is igénybe vennének a kelet-ukrajnai területek újjáépítésére. Jelenleg inkább a távol-keleti részeken dolgozik több ezer észak-koreai munkás a '90-es évek óta. Phenjan állami munkaerő-kölcsönző cégeken keresztül szállít munkaerőt, ők olcsón dolgoznak, a fizetésük töredékét kapják csak meg, a többit haza kell utalniuk a pártállamnak. Ezt ugyan az ENSZ BT tiltja, de az oroszok és kínaiak is kihasználják.
Hogy Kína mit szól az orosz-koreai közeledéshez? Csoma szerint az elmúlt 3000 év koreai történelme arról szólt, hogy kínai fenyegetésben éltek. Oroszország a 19. század végén bukkant fel a térségben, pozitív tényezőként Korea számára. A japán fenyegetés következett később, a koreaiak reménykedtek, hogy a cári Oroszország visszatartja a szigetországot, de ez a remény az 1905-ös orosz–japán háborúban elillant. A második világháború után Észak-Korea szovjet érdekszférába került, 1991-ig itt is volt. Ezután hatalmi vákuum jött, majd a hagyományos kínai érdekszférába került. Észak-Korea jól jár most, hogy egymásra talált Moszkva és Phenjan, Kim Dzsongun „diverzifikálhatja a külkapcsolatait, versenyeztetheti Oroszországot és Kínát” – fejtegette Csoma Mózes.
„Észak-Korea sokkal magabiztosabbnak érezheti magát, mint amilyen helyzetben a Covid előtt volt”. 2017-ben rekordszámú szankciót kaptak, most más a szituáció, „egy ENSZ BT-tag teljes mértékben kiáll Észak-Korea mellett”. 2023 júliusa rendkívül jelentős volt, akkor volt a koreai háborút lezáró 1953-as fegyverszünet 70. évfordulója, ebből az alkalomból fegyverkiállítást rendeztek, amire Szergej Sojgu akkori orosz védelmi miniszter is elment. 2017-ben még megszavazták az oroszok a büntetőintézkedéseket, 2023-ban meg már miniszteri szinten voltak jelen Phenjanban. Ráadásul Csoma szerint az akkoriban
„bemutatott termékek egyike-másika felbukkant az ukrajnai hadszíntéren”.
Észak-Korea szempontjából a legfrissebb katonai technológiák megszerzése kiemelt prioritás még. Nem véletlen, hogy egy orosz űrrepülőtéren találkozott tavaly a két vezető. A rakétafejlesztés régóta prioritás a phenjani rezsimnek, a tavaly sikeresen Föld körüli pályára állított műhold mögött orosz technológia van. Nagy vágyuk még Kiméknek, hogy nukleáris meghajtású tengeralattjáróra tegyenek szert (atomfegyver-technológiát már az oroszok sem mernek adni, betartva a nemzetközi egyezményeket).
A Transtelex egy egyedülálló kísérlet
Az oldal mögött nem állnak milliárdos tulajdonosok, politikai szereplők, fenntartói maguk az olvasók. Csak így lehet Erdélyben cenzúra nélkül, szabadon és félelmek nélkül újságot írni. Kérjük, legyél te is a támogatónk!
Támogató leszek!