Amikor a patkányok elfogytak, az ostrom alatt éhező párizsiak kiásott halottak csontjából sütöttek kenyeret
2022. február 22. – 06:06
![Amikor a patkányok elfogytak, az ostrom alatt éhező párizsiak kiásott halottak csontjából sütöttek kenyeret](https://assets.telex.hu/images/20220218/1645198255-temp-fNAhJl_hero-normal:xl.jpg)
Párizs egyik legnépszerűbb turistacsalogatója a város alatti katakombarendszer, ami tele van csontokkal. Valószínűleg még több is akadna, ha IV. Henrik 1590-ben nem vette volna ostrom alá a francia fővárost.
A katolikusnak keresztelt, de protestánsként nevelt hugenotta Henrik 1572-ben III. Henrik néven Navarra királya lett, ami kicsit megbonyolította a történelmet, mert ekkoriban szintén egy III. Henrik ült a francia trónon. A navarrai Henrik a francia Henriket támogatta a francia vallásháborúkban, ezért a francia király (mivel nem volt fiú utódja), a navarrai névrokonát nevezte ki örökösének.
Természetesen ezek a dolgok ritkán alakulnak úgy, mint ahogy az ember a merénylete előtt tervezi, így a kor szokásaihoz hűen a király 1589-es halála után háború indult a francia koronáért, amibe III. – navarrai – Henrik is beszállt. Ekkor már több mint harminc éve zajlott a francia katolikusok és protestánsok közöti polgárháború, így nem mindenki támogatta a kálvinista országból jött királyjelöltet. 1590-ben az ivryi csatában legyőzte a Katolikus Liga seregét, majd megindult Párizs felé.
Menet közben a város felé hajtotta a földművelőket és felgyújtotta a malmokat, hogy minél jobban megnehezítse a párizsiak életét. Érdemes megjegyezni, hogy a város lakói akkoriban fejenként és átlagban 600-1000 gramm kenyeret fogyasztottak naponta, így a malomgyújtogatásból eredő liszthiány komoly érvágást jelentett a főváros lakói számára.
1590 májusára Henrik elérte, hogy Párizs lakói éhezzenek. Nem ez volt az első ostromuk, de az igáslovak, patkányok és a háziállatok hamar elfogynak egy több mint 200 ezres városban. Volt, aki kijárt legelni a mezőre, mert nem volt más lehetősége, de azért az emberek igyekeztek feltalálni magukat. Pierre de l'Estoile naplója szerint egy spanyol követ, Bernardin de Mendoza azt azt ötletet adta a városi tanácsnak, hogy ássák ki a tömegsírokban kallódó csontokat, őröljék le azokat, és az így készült lisztből süssenek kenyeret. A napló szerint egyhangú egyetértés fogadta a javaslatot, így talán el tudjuk képzelni, mennyire kilátástalan lehetett a helyzet.
![19. századi metszet az 1590-es ostrom alatt álló Párizsról – Forrás: Roger-Viollet / AFP](https://assets.telex.hu/images/20220218/1645197876-temp-ADilAE_cikktorzs:xl.jpg)
A bizarr kenyeret augusztusban már „Madame de Montpensier kenyerének” hívták, mert a nemesasszony mindenhol azt hirdette, hogy mekkora találmány a csontkenyér – bár De l'Estoil megjegyzi, hogy a hölgy valójában egyszer sem kóstolta. Azt napló szerzője azt is leírta, hogy nem gondolta, hogy a kenyér még sokáig divatban marad, mert „akik azt ették, meghaltak”. Volt, aki szerint pont az volt a nemesség célja a recepttel, hogy kicsit csökkentsék az éhes szájak számát.
Bár az ősatyák csontjából készült csontkenyér GMO-, cukor-, laktóz- és gluténmentes volt, gyakorlatilag szinte semennyi tápértéktartalma sem volt.
„Mivel már nem volt sem zabkása, sem zabkenyerük, kénytelenek voltak mocskos és végzetes dolgokhoz folyamodni, még a halottak csontjait is leőrölték, amiből lisztet csináltak, amiből kenyeret készítettek, utálatos és ragályos ételt, amit a halottakból csináltak, így jelentősen megnövelték a számukat”
– írta egy szemtanú.
A csontkenyér azonban nem csak fizikailag viselte meg a párizsiakat. Valószínűleg már az ostrom is megtörte a lelküket, de a sírok megbolygatásának és csontok kiásásának szentségtörő gyakorlata még az éhezés ellenére is sokakat távol tartott attól, hogy kipróbálják a spanyol követ receptjét – viszont ez az undor megmenthette az életüket.
Az ostrom miatt kialakult éhezés 40-50 ezer ember életét követelte. Augusztus végén aztán megérkezett a spanyol felmentő sereg, ami feloldotta a város körüli blokádot. Henrik végül rájött, hogy egyszerűbb áttérni katolikus vallásra, mint a saját alattvalóit éheztetni és véreztetni. Neki tulajdonítják a mondást, hogy „Párizs megér egy misét”, és ugyan hihetően hangzik, hiszen gyakorlatilag tényleg vallásváltás miatt fogadták el a katolikus franciák, valójában csak később adták a szájába a mondatot, és egyáltalán nem biztos, hogy valaha mondott volna ilyet. Bárhogy is volt, 1594 februárjában megkoronázták, és IV. Henrik néven kezdte meg uralkodását. Viszonylag népszerű volt, ennek ellenére 1610-ben elődjéhez hasonlóan ő is merénylet áldozata lett.
A Transtelex egy egyedülálló kísérlet
Az oldal mögött nem állnak milliárdos tulajdonosok, politikai szereplők, fenntartói maguk az olvasók. Csak így lehet Erdélyben cenzúra nélkül, szabadon és félelmek nélkül újságot írni. Kérjük, legyél te is a támogatónk!
Támogató leszek!