A szélsőjobb az élen a francia nemzetgyűlési választások első fordulójában
2024. június 30. – 21:31
![A szélsőjobb az élen a francia nemzetgyűlési választások első fordulójában](https://assets.telex.hu/images/20240630/1719772597-temp-MPEcoj_hero-normal:xl.jpg)
Lendületben maradt Marine Le Pen pártja vasárnap az előrehozott francia parlamenti választáson, amelynek gyors megtartásáról azután döntött a francia elnök, hogy a Nemzeti Tömörülés könnyedén megnyerte az EP-választásokat Emmanuel Macron pártszövetsége előtt. Az elnök – akinek pozícióját a választás nem érinti – kockáztatott, és bár a szélsőjobboldal az első fordulót megnyerte, annak alapján még nem lehet pontosan megjósolni, milyen lesz a törvényhozás alsóházának összetétele, így azt sem, hogy az ötödik köztársaság történetében először lesz-e szélsőjobboldali kormánya Franciaországnak. Sok múlik az egy hét múlva esedékes második forduló előtti visszalépéseken és azon, hogy a következő vasárnap a Nemzeti Tömörülés képes-e újabb választókat maga mögé állítani.
A felméréseknek megfelelően a Nemzeti Tömörülés (RN) végzett az élen az előrehozott francia nemzetgyűlési választások vasárnapi első fordulójában. A Le Figaro az Ifop közvélemény-kutató becslései nyomán azt írja, hogy Marine Le Pen pártja 33,5 százalékot szerzett országosan, míg a baloldali szövetség, az Új Népfront (NFP) 28,5, az Emmanuel Macron elnök mögött álló szövetség (Ensemble! – Együtt!) pedig 22,5 százalékot érhet el. Az Ipsos Talon frissített becslései csak minimálisan térnek el, ők 33,2 – 28,1 és 21 százalékot jeleznek.
Ezek országos százalékok, de valójában egyéni képviselői helyekért megy a küzdelem. Az Ifop azt jósolja, hogy a Nemzeti Tömörülés 240-270 képviselői helyre számíthat, az Új Népfront 180-200-ra, Macron pártszövetsége 60-90-re, míg a jobbközép A Köztársaságiak 30-50-re az 577 fős nemzetgyűlésben, a francia törvényhozás alsóházában. Az abszolút többséghez 289 képviselőre van szükség. Az Ipsos becslése 230-280 közé teszi Le Penéket, 125-165 képviselőt jósol a Népfrontnak, 70-100-at Macronéknak és 41-61-et A Köztársaságiaknak.
A Le Monde szerint éjjel fél egyre az 577 választókerületből 560-ban meglett az eredmény. 298-ban végzett az élen a Nemzeti Tömörülés vagy szövetségesei jelöltje, 148-ban a Népfront jelöltje, míg 64-ben az Együtté.
Ezek azonban csak az első forduló eredményeit jelentik, a kétfordulós rendszerben a végeredmény jelentősen módosulhat: a francia választási rendszerben azok a jelöltek győznek rögtön az első körben, akik 50 százalék felett végeznek, máskülönben második fordulót kell tartani. Oda a két élen végzett jelölt jut tovább, de mellettük bármelyik olyan jelölt is, aki a regisztrált szavazók körében 12,5 százalékot, a leadott szavazatoknak pedig legalább 25 százalékát eléri. Miután most három nagyobb tömbre szakadt a francia társadalom, az Ipsos előzetesen azt becsülte, hogy akár kétszáznál is több olyan választókerület is lehet, ahol hárman maradnak talpon a második körre. Így minden korábbinál nagyobb jelentősége lesz az esetleges visszalépéseknek.
Az eredmények alapján rekordszámú, az 577-ből 315 mandátum esetében három jelölt jut a második fordulóba – legalábbis az szabályok szerint, de ezen sokat változtatnak a már említett esetleges visszalépések – nagyrészt annak érdekében, hogy a Nemzeti Tömörülés jelöltjei kisebb eséllyel nyerjenek. Az alku azonban nem lesz egyszerű az elnök mögött álló, de vegyes Ensemble! és a szintén sokféle baloldali formációt tömörítő Új Népfront (NFP) között sem.
Rekordrészvétel hirtelen jött választáson
Az előzetesen is várható volt, hogy rekordközeli részvétel lehet, és a francia belügyminisztérium szerint 17 óráig 1978 óta a legmagasabb részvételi arányt regisztrálták nemzetgyűlési választáson: 59,39 százalék ment el szavazni. A június 9-i EP-választáson az este nyolcas urnazárásig 51,85 százalékos volt a részvétel, a legutóbbi nemzetgyűlési választáson, 2022-ben pedig csak 47,5 százalék ment el szavazni. A nem sokkal előtte tartott elnökválasztás első fordulójában viszont 73,69 százalékos volt a részvétel, ez a mostani választás inkább ahhoz lesz mérhető. Az Ifop becslése 67 százalék körüli végső részvételt jósol.
Azért szavaztak vasárnap a franciák, mert Emmanuel Macron elnök az európai parlamenti választások estéjén előrehozott törvényhozási választásokat írt ki, ennek az első fordulóját tartották vasárnap, a második fordulót pedig egy hét múlva, július 7-én rendezik. Macron ezzel reagált arra, hogy Marine Le Pen Nemzeti Tömörülése látványos győzelmet aratott az EP-választáson, míg a francia elnök pártszövetsége alaposan visszaesett.
Macron döntése azt jelenti, hogy a parlament alsóháza, a nemzetgyűlés feloszlott, és új kormánypártról kell dönteniük a franciáknak. Macron pozícióját ez nem érinti, az elnök miniszterelnök-jelöltje Gabriel Attal eddigi kormányfő, akiről ebben a cikkünkben már bővebben írtunk. Legfontosabb ellenfele a Nemzeti Tömörülés és a szélsőjobboldali párt ifjú titánja, Jordan Bardella lesz, aki pártelnökként az EP-listavezető is volt, most pedig a miniszterelnöki posztra hajt. Mindeközben azonban összeszerveződött a baloldal is, lekörözve a Macron-féle szövetséget.
![Emmanuel Macron és felesége, Brigitte leadta szavazatát a nemzetgyűlési választások első fordulójában 2024. június 30-án – Fotó: Yara Nardi / POOL / AFP](https://assets.telex.hu/images/20240630/1719767081-temp-hCgPkc_cikktorzs:xl.jpg)
A Politico közvélemény-kutatásokat összesítő átlaga az első forduló előtt azt jelezte, hogy a Nemzeti Tömörülés 35 százalékkal vezetett, a baloldali Új Népfront 28 százalékra, míg a Macron mögött álló szövetség 20 százalékra számíthatott. A jobbközép A Köztársaságiakat 8 százalékra mérték. A választók azonban csak egyéni jelöltekre szavaznak.
Macronnak eddig sem volt meg a többsége
A nemzetgyűlésben 577 képviselői hely van, köztük 13 tengerentúli körzet és 11 választókerület, amelyek a külföldön élő franciákat képviselik. Az abszolút többséghez egy pártnak 289 helyre van szüksége. Macron szövetségének csak alig 250 mandátuma volt a leköszönő nemzetgyűlésben, és minden alkalommal más pártok támogatását kellett megszereznie egy-egy törvény elfogadásához, miután a 2022-es nemzetgyűlési választáson elveszítette az abszolút többségét.
A kampányban a három nagy politikai blokk között olyannyira felerősödött az ellenségeskedés, hogy egyelőre hivatalosan egyetlen tábor sem akart együttműködni a másik kettővel. Macron a baloldali szövetségben fontos szerepet játszó, radikális baloldali Engedetlen Franciaországot is elutasítja, és az első forduló előtt hivatalosan nem beszéltek arról az elnök mögött álló erők, hogy támogatnák a baloldali jelölteket azokban a körzetekben, ahol nem jut tovább a jelöltjük, azonban az MTI szerint helyi szinten nem kizárt az összefogás. Az Engedetlen Franciaország vezetője, Jean-Luc Mélenchon viszont előzetesen jelezte, hogy arra kéri majd híveit, hogy szavazzanak a Nemzeti Tömörülés ellen a második fordulóban.
![Marine Le Pen szavazott a nemzetgyűlési választások első fordulójában 2024. június 30-án – Fotó: Francois Lo Presti / AFP](https://assets.telex.hu/images/20240630/1719767109-temp-dNDLpa_cikktorzs:xl.jpg)
Az a felmérések alapján várható volt, hogy a Nemzeti Tömörülés lesz a legerősebb párt az első forduló alapján. Az volt a kérdés, hogy mennyi helyen végez magabiztosan első helyen vasárnap, és mennyi másik választókerületben jut tovább erős eredménnyel a második fordulóba. A kétfordulós rendszerben semmi sem biztos: még ha a Nemzeti Tömörülés számos választókerületben be is jut a második fordulóba, a választók dönthetnek úgy, hogy – ahogy korábban számos választáson történt – a taktikai szavazás mellett döntenek, és átszavaznak a legesélyesebb másik jelöltre, hogy a pártot távol tartsák a hatalomtól.
Macron a társbérletben is marad
A helyzetet az is bonyolítja, hogy Jordan Bardella, a Nemzeti Tömörülés elnöke és miniszterelnök-jelöltje többször megerősítette, hogy csak akkor vállalja a kormányzást, ha a pártja abszolút többséget szerez a nemzetgyűlésben, vagyis legalább 289 képviselőjük lesz.
Bárki is nyer, Macron azt mondta, hogy nem fog lemondani elnöki tisztségéről. Ha pártja veszít, és a Nemzeti Tömörülés (RN) vagy az Új Népfront győz (NFP), és valamelyik kormányt is alakít, akkor a „cohabitation” (társbérlet), azaz a hatalommegosztás időszaka következne. Ilyenkor más politikai erő adja az elnököt, és másik a miniszterelnököt és a kormányt. Ez már korábban is előfordult az V. Köztársaság történetében, ugyanakkor ez a „társbérletes” elrendezés nagyon megnehezíti a kormányzást. A kényszerű együttélés megnehezítené Macron víziói megvalósítását elnöksége hátralévő három évében.
A vasárnapi első forduló után tisztulhat igazán a kép, de az esetleges visszalépések és a három nagy blokk miatt többféle forgatókönyv is elképzelhető. A végén pedig könnyen újabb patthelyzet állhat elő, ha egyik tömbnek sem lesz abszolút többsége, miközben az előrehozott választások miatt 12 hónapig biztosan nem lehet új választásokat tartani. A helyzetet itt elemeztük az első forduló előtt részletesebben.
Mindenki a második fordulóra hangol
Emmanuel Macron az első becslések közzététele után egy nagy „demokratikus és köztársasági” összefogásra szólított fel a második fordulóban a Nemzeti Tömörüléssel szemben. Közleményében azt is jelezte, hogy a magas részvétel is mutatja a választás fontosságát, és hogy a franciák tisztázni akarják a politikai helyzetet, írta a Le Figaro.
Marine Le Pen már az első fordulóban képviselői helyet szerzett körzetében, az észak-franciaországi Pas-de-Calais megyében 58 százalékkal simán hozta el a mandátumot – írta a svájci Le Temps. Le Pen is a magas részvételt emelte ki, és arról is beszélt, hogy teljesen eltörölték a Macron-féle tömböt. Le Pen azt kérte a franciáktól, hogy a második fordulóban adjanak nekik abszolút többséget, „mozgósítsatok, hogy a nép győzzön”, mondta. Jordan Bardella azt mondta, hogy a második forduló az egyik legmeghatározóbb lesz az ötödik köztársaság történetében.
Ezzel egyetértett a kormányfő is, csak ellentétes előjellel: Gabriel Attal, utalva a választás tétjére azt mondta, „ez az éjszaka nem olyan, mint a többi”, „meg kell előzni, hogy a második fordulóban a Nemzeti Tömörülés abszolút többséget szerezzen” – idézte Attalt a BBC. A kormányfő már előrevetítette a lehetséges stratégiát is. Az elnökpárti szövetség jelöltjeinek, amennyiben nincs esélyük a győzelemre, visszalépnek a Nemzeti Tömörüléssel szembenálló legerősebb jelöltnek a javára. A kormányfő szerint egyetlen szavazatot sem szabad veszni hagyni, amely Le Pen pártjával szemben felhasználható, mert a jelenlegi állás szerint szélsőjobb „a hatalom kapujában áll”.
A Transtelex egy egyedülálló kísérlet
Az oldal mögött nem állnak milliárdos tulajdonosok, politikai szereplők, fenntartói maguk az olvasók. Csak így lehet Erdélyben cenzúra nélkül, szabadon és félelmek nélkül újságot írni. Kérjük, legyél te is a támogatónk!
Támogató leszek!