Politico: Az EP-választás a helyi politikai viszonyok tesztje
2024. június 5. – 10:19
![Politico: Az EP-választás a helyi politikai viszonyok tesztje](https://assets.telex.hu/images/20240604/1717510935-temp-lFJggb_hero-normal:xl.jpg)
Az EU-s polgárok többsége nem látja át az európai parlamenti választások tétjét, és ha egyáltalán elmegy szavazni – a legutóbbi, 2019-es 50,7 százalékos részvételi arány rekordmagasnak számít –, akkor a helyi problémákra adott válaszok függvényében voksol egyik pártra vagy a másikra, állapította meg a Politico. A lap országonként elemezte az EP-választások fő témáit és a vezető pártok stratégiáit, amelyeket a kelet-közép-európai régió és a nyugati régió tagállamai közül is sok helyen a szélsőjobb határoz meg.
Romániában a helyi problémák – a lakhatási válság vagy a városvezetésben uralkodó korrupció – homályosítják el az európai kérdéseket, miután a két választást egyszerre szervezik meg, emelte ki a lap. A Politico szerint ugyanakkor a Szociáldemokrata Párt és a Nemzeti Liberális Párt közös listaállítása, amellyel a szélsőjobb Románok Egyesüléséért Szövetség esélyeit akarták minimalizálni, valószínűleg nem pont úgy sül majd el, ahogy azt a két kormányzó párt elképzelte: a szavazóbázisuk ugyanis nem szívesen üti a pecsétjét az ellenfél jelöltjeire, ez pedig növelheti a Mentsétek Meg Romániát Szövetség és a REPER esélyeit.
Magyarországon izgalmas EP-választások elé nézünk, mert ez lesz a tesztje annak, hogy milyen eredményt érhet el az új ellenzéki arc, Magyar Péter, és mennyire sikerül becsatornáznia a kormányellenes szavazókat. A Politico elemzése szerint azt, hogy Magyar hogyan viszonyul az EU-hoz, homály fedi. Ha viszont pártjának, a Tisztelet és Szabadság Pártnak sikerül elnyernie a szavazatoknak legalább a 20 százalékát, akkor hiteles kihívója lehet a Fidesznek a továbbiakban.
Szlovákiában a Robert Fico miniszterelnök elleni merénylet határozza meg a választások kimenetelét, a kormányzó SMER-SD párt eredményeit várhatóan erősítik a szimpátiaszavazatok. Csehországban a szélsőjobbnak sikerült a bevándorlást a kampány fő témájává tenni, miközben az országba irányuló migráció tavaly csökkent, és a nagyobb pártok már egyetértenek abban, hogy az EU nemrég elfogadott menekültügyi és migrációs paktumát – amely még nem lépett hatályba – meg kell reformálni. Sokan aggódnak ugyanakkor a kipufogógáz-kibocsátásra vonatkozó Euro 7-es uniós szabályok miatt is, az országban ugyanis az autóipar fontos szerepet játszik.
Bulgáriában Deljan Peevszki oligarcha, a Mozgalom a Jogokért és Szabadságokért párt az Egyesült Államokban és az Egyesült Királyságban szankciókkal sújtott elnöke uralja az európai uniós választások előtti kampányt. A viták nagy része ellenfeleinek azon vádjairól szólt, hogy befolyással bír a bíróságokra és a biztonsági szolgálatokra. Sokan benne látják a működésképtelen, árnyékoligarchák, kémek és bűnbandák uralt demokrácia jelképét, miközben Peevszki a bírák és a biztonsági szolgálatok védelmezőjeként tünteti fel magát, és ragaszkodik ahhoz, hogy az országot EU- és NATO-barát útra tereli.
Ausztriában a kormányzó Osztrák Néppártot az elmúlt években korrupciós botrányok sújtották, és a választókat elkeseríti, hogy a kormány képtelen kordában tartani az inflációt, ráadásul a népszerűtlen járványügyi intézkedések és a bevándorlással kapcsolatos aggodalmak miatt sem áll jól a szénája. A Politico szerint az Osztrák Néppárt szavazóinak egy részét a szélsőjobboldali Szabadságpárt nyerheti el, amely kampányszlogeneiben az EU-t hibáztatja mindenért.
Németországban a Szociáldemokrata Pártból, a liberális Német Szabaddemokrata Pártból és a Zöldekből álló törékeny kormánykoalíció tesztje lesz az EP-választás. A különböző frakciókat leginkább Németország ukrajnai háborúban betöltött szerepe osztja meg, a szociáldemokraták az óvatos, béketárgyalásokat sürgető kancellár mögé sorakoztak fel, miközben a liberálisok a tétova fegyverszállítmányokra panaszkodnak. A bevándorlás és az ország menekültpolitikája szintén örökzöld témák, amelyek a szélsőjobboldali Alternatíva Németországért malmára hajtották a vizet, de a vezető jelöltjük, Maximilian Krah körül kialakult botránysorozat alááshatja a párt teljesítményét.
Franciaországban egyre inkább a szélsőjobboldali Nemzeti Tömörülés vezető jelöltje, Jordan Bardella határozza meg az EP-választások előtti kampány témáit a Macron kormányát érintő olyan rossz hírek közepette, mint a hiánycélok teljesítésének elmulasztása vagy a Franciaországban és Új-Kaledóniában történt erőszakos incidensek, a Macron-féle Reneszánsz párt csúcsjelöltjének, Valerie Heyernek így nem volt könnyű dolga. Az EP-választások tétje a Politico szerint mindkét tábor számára nagy: Marine Le Pen lendületet akar a 2027-es elnökválasztás előtt, Emmanuel Macron pedig azt, hogy addig is kormányozhasson.
Az olaszországi pártok új szlogenek és kampánystratégiák kipróbálására használják az EP-választásokat, áll a gyorselemzésben. Az Olasz Testvérek párt Giorgia Meloni miniszterelnök kultuszát erősíti, a politikus úgy állt pártja EP-választási jelöltlistájának élére, hogy nem áll szándékában EP-képviselői mandátumot vállalni. A Matteo Salvini vezette Liga olyan klasszikusokkal kampányol, hogy Brüsszel tücsökevésre, burkaviselésre kötelezi az EU polgárait, sőt, mindenkit várandós Jézussá változtat. A Forza Italia továbbra is Berlusconival töltötte meg a plakátait, a balközép Demokrata Párt pedig a Politico szerint biztos kudarcra van ítélve az arcok nélküli, túl általános témákat felvető kampányával.
A spanyolországi európai uniós választások Pedro Sánchez szocialista miniszterelnökről szóló népszavazásnak ígérkeznek. A választásra alig egy héttel azután kerül sor, hogy a spanyol parlament jóváhagyta a Sánchez kormánya által a katalán szeparatistáknak adott sokat vitatott amnesztiát, ami várhatóan szavazatokat hoz Sánchez pártjának Katalóniában, az ország többi részén viszont csökkentheti az esélyeit. Az elmúlt hetekben ugyanakkor a spanyol miniszterelnök és argentin hivatali kollégája, Javier Milei között konfliktus alakult ki, amelyet Sánchez a baloldali szavazók mozgósítására próbál felhasználni, de ez a szélsőjobboldali támogatókat is mozgósíthatja, írja a Politico.
A Transtelex egy egyedülálló kísérlet
Az oldal mögött nem állnak milliárdos tulajdonosok, politikai szereplők, fenntartói maguk az olvasók. Csak így lehet Erdélyben cenzúra nélkül, szabadon és félelmek nélkül újságot írni. Kérjük, legyél te is a támogatónk!
Támogató leszek!